Ponovo - Mesić |
![]() |
![]() |
![]() |
Autor Guste Santini |
Ponedjeljak, 17 Siječanj 2005 19:36 |
Prema privremenim neslužbenim rezultatima koje je objavilo Državno izborno povjerenstvo dosadašnji predsjednik RH Stjepan Mesić osvojio je u drugom izbornom krugu još jedan petogodišnji predsjednički mandat. U 1 sat bili su obrađeni podaci za 99,46% biračkih mjesta (kojih je ukupno bilo 6.724) odnosno 2,24 milijuna glasačkih listića od kojih je važećih bilo 2,20 milijuna. Gotovo 66% birača koji su se odazvali na izbore zaokružilo je Mesićevo ime, dok je za Jadranku Kosor glasalo preostalih 34% birača. Na izbore se odazvalo nešto više od 51% birača. Hrvatska nastavlja putem koji je započela 2000. godine kada je gospodin predsjednik Republike Hrvatske Stipe Mesić izabran, kao iznenađenje, prvi put. Ovaj put nije bilo neizvjesnosti i nije vjerojatno da će se tako brzo ponoviti ovako uvjerljiva pobjeda. Pitanje je kako bi valjalo interpretirati više od 49% građana Hrvatske koji su mogli glasati a nisu iskoristili svoje glasačko pravo. Raspon mogućih odgovora kreće se od «sigurnosti» građana da drugi mandat gospodinu Mesiću nije upitan do nezadovoljstva i neprihvatljivosti bilo kojeg od dvaju ponuđenih kandidata. Prvi mogući odgovor bitno bi povećao broj glasova Stipi dok bi drugi odgovor značio da većina hrvatskih građana smatra da niti jedan od ponuđenih kandidata nema potrebne atribute koji su nužni za hrvatskog predsjednika. Bilo kako bilo, špekulirali ili ne špekulirali, gospodin Stipe Mesić je zasluženo pobijedio na predsjedničkim izborima i sa punim ovlastima obavljati će ovu, ipak, najodgovorniju dužnost u Republici Hrvatskoj. Jadranka Kosor, po mnogima žrtveno je janje prineseno na oltar svoje stranke i podsjeća (glede spremnosti i odanosti) na Abrahama. Usporedba je, jasno, simbolična. Gospođa Kosor borila se je koliko je mogla i rezultat koji je ostvaren, iako nije dostatan, svakako je dobar rezultat glede HDZ-a čime je kandidatkinja doprinjela dostojanstvu svoje stranke. Kako je njezin rezultat iznad rezultata koje je ostvario HDZ na prošlim parlamentarnim izborima, to uz analizu zašto su pripadnici HDZ-a u prvom izbornom krugu disperzirali svoje glasove na druge kandidate, može služiti kao temelj izradi strategije za predstojeće lokalne izbore. Na mnogim izbornim mjestima Jadranka Kosor je ostvarila bolje rezultate nego što se, imajući u vidu dosadašnje rezultate HDZ-a, moglo očekivati. Prema tome, Jadranka Kosor postaje i ostaje jedna od najznačajnijih uporišnih točaka premijeru Ivi Sanaderu. Ukoliko je gospođa Jadranka Kosor nagovijestila svojom predizbornom kampanjom Novi program svoje stranke; HDZ se pomiće u sredinu sa blagim nacionalnim «štihom». Tim korekcijama HDZ postaje primamljiv svijetu, ali je pitanje u kojoj će mjeri na slijedećim parlamentarnim izborima za tri godine to «piti vodu». Predsjednik Stipe Mesić sada je u jedinstvenom položaju da postane i ostane jedan od najvećih političara i da s pravom ponese epitet Oca domovine. Nikome više Stipe ne mora, a nadam se i neće, tolerirati usporavanje razvoja Hrvatske kao subjekta i vraćanje punog građanskog i inog digniteta. Pred Stipom stoje brojni složeni zadaci od kojih, bez ambicije potpune inventure, svakako valja naglasiti: - institucionalno - što će reći - «konstruktorski» redefinirati, redizajnirati institucionalni okvir sukladno Ustavu Republike Hrvatske; - svojim odnosom prema postojećim i proaktivnim odnosom prema budućim političarima redizajnirati političku scenu, kako bi na slijedećim predstojećim izborima glavni kandidati bili «neki novi klinci»; - što se tiče ekonomije, vjerojatno predsjedniku Mesiću predstoje najžešće bitke. S jedne strane, valja čuvati socijalnu sigurnost hrvatskih građana, dok se ne dinamizira privredni razvoj koji je uistinu jedina ispravna i dugoročna socijalna politika i, s druge strane, zahtjevati promjenu ekonomske filozofije kao učinkovitiji scenarij za rješenje kumuliranih problema hrvatske privrede; - posebno valja racionalizirati i evaluirati značaj članstva u NATO-u i EU u vremenskoj dimenziji (poznato je da dobri potezi u krivo vrijeme jednako štete, kao i loši potezi u pravo vrijeme). Ovo nikako ne znači da nije važno članstvo Hrvatske u EU, već je pitanje koji je to optimalan put Hrvatske u EU; - izostavljajući cijeli niz kriterija, čini mi se da je nezaobilazno istaći čuvanje nacionalnog srebra u najvećoj mogućnoj mjeri, edukacija građana Hrvatske, a posebno mladih ljudi, te funkcionalno povezivanje znanosti i strategije razvoja. Ovo su blokovi problema koji zahtjevaju posebnu obradu, a što ćemo pokušati i učiniti u narednom petogodišnjem mandatu predsjednika Republike Hrvatske gospodina Stjepana Mesića. Na kraju želim čestitati novom starom predsjedniku sa željom da Hrvatska bude dio Evrope u kojoj će građani Hrvatske imati što za reći i u kojoj će građani Hrvatske ravnopravno uživati blagodati civilizacijskog dosega Evrope. |