IZBORI - TREĆI PUT; Poslovni dnevnik: Dizanje neoporezivog dijela razbjesnilo gradove i općine |
![]() |
![]() |
![]() |
Autor Guste Santini |
Četvrtak, 29 Rujan 2011 15:25 |
“HDZ je očito pročitao moju knjigu u kojoj sam detaljno obrazložio tu kardinalnu, nužnu mjeru, žao mi je što ju SDP nije uključio u svoj program.” Najprije citat: Barem 3600 kuna U svojoj sam knjizi “Porezna reforma i hrvatska kriza” predložio neoporezivi dio u iznosu od 5.000 kuna. Dobra je vijest da je HDZ nako dvije godine razmišljanja prihvatio moj prijedlog. Preostali dio prijedloga prihvatit će naknadno. Loša je vijest da lokalna uprava i samouprava vodi brigu o stanju vlastitog proračuna a ne vodi računa o stanju u gospodarstvu. To je loša vijest, u ovim izbornim vremenima, za čelnike koji su se, kao što to ističe Poslovni dnevnik, legitimirali što misle o svojim biračima. Kada je tome tako učinimo korak dalje. U nastavku ću citirati što sam još rekao glede prireza koji je, po mišljenju lokalnih močnika, jedino bitan. „Valjalo bi ukinuti postojeći prirez na dohodak (30. ožujka 2001. godine na internet stranicama www.rifin.com napisao sam tekst pod naslovom „Poziv na porezni i prirezni štrajk” (Santini, 2009.: str. 121.).) koji je sada u upotrebi. Naime, dodatno opterećenje rada prirezom čini rad skupljim i tako dodatno iskrivljuje izokvantu. Hrvatska se mora zalagati da jedinice lokalne uprave i samouprave dinamiziraju svoj i ukupni društveni (gospodarski) razvoj zapošljavajući na svom području i oporezujući rad koji stvara dodanu vrijednost na njenom području. Drugim riječima, zalažem se da se napusti postojeći sustav prireza i da se prirez ubire od strane lokalne uprave i samouprave gdje se stvara dodana vrijednost. Naime, dio današnjih gradova više su četvrti gdje se stanuje, a manje cjelovite zaokružene jedinice u kojima građani stvaraju, raspodjeljuju, razmjenjuju i, konačno, ostvaruju blagostanje sukladno svojoj imovini i svojim dohocima. Postojeći sustav oporezivanja dohotka omogućuje tek nekim lokalnim jedinicama dodatne prihode. Pritom valja imati u vidu da prirez povećava cijenu rada koji potom destimulira investitore da investiraju, što ima značajne posljedice na daljnji razvoj. Osim toga, lako je pokazati kako uvođenje prireza smanjuje vrijednost imovine. Najveći broj lokalnih jedinica nalazi se blizu industrijskog središta Zagreba pa njihovi prirezni prihodi smanjuju njegov razvojni potencijal. Tako im geografska udaljenost omogućuje dodatne porezne prihode koji tako postaju položajna renta. Ne treba gubiti iz vida da blizina industrijskim središtima već po prirodi stvari omogućuje sinergijske učinke te toj lokalnoj upravi i samoupravi omogućuje povoljniju početnu poziciju za pokretanje vlastitog razvoja.“ Ovom pridodajem. Gradovi u blizini industrijskih središta, slučaj Zagreba, ostvaruju porezne prihode putem prireza koji im omogućuju rentu, recimo Zaprešić, koju nema npr. Vukovar ili bilo koji drugi grad koji je, na žalost, devastiran u domovinskom ratu. Toliko o tome. Upućujem poziv gospodi iz lokalne uprave i samouprave da se prijave na moju radionicu na kojoj ću dati šire ekonomsko obrazloženje zašto je pogubno oporezivati dohodak na način kako se to danas čini u Hrvatskoj. Na kraju, najvažnije, postoje gradovi u Hrvatskoj koji nisu uveli prirez iako su to mogli. Gospodo posjetite Koprivnicu. |